![](/contentassets/63fd2ced0fac41a28aea882bf55c67b4/site-selection-for-life-science-companies-in-europe--.jpg)
Konsultföretaget KPMG har tillsammans med utvärderingsbolaget Venture Valuation och branschorganisationen EuropaBio producerat rapporten Site Selection for Life Science Companies in Europe. Tretton länder i Europa jämförs. Det handlar om dels de som dragit till sig störst Life Science-investeringar på senare år, dels de som har attraktiva kluster men som ännu inte har lockat lika höga nivåer av utländska investeringar. Sverige tillhör den senare gruppen, tillsammans med Danmark, Finland, Norge, Italien och Spanien.
KPMG har gjort liknande jämförelser förut. Den här gången betonar författarna särskilt att de så kallade BEPS-planen ställer nya krav på Life Science-bolagen. BEPS står för Base Erosion and Profit Shifting, OECD:s aktionsplan för att motverka överdriven skatteplanering från privata företag. Det ska inte längre vara möjligt att vinna skattefördelar genom att symboliskt placera delar av verksamheten i ett visst land.
![Anders Lönnberg](/contentassets/d3c00a0bc151482babdb36bb86ffdcfe/anders-lonnberg.jpg)
Inaktuella siffror för Sverige
Sveriges Life Science-samordnare Anders Lönnberg var på plats när rapporten presenterades och tycker att tanken bakom är god. Men han anser att arbetet inte är tillräckligt noggrant gjort.
– Siffrorna för Sverige stämmer inte. Bland annat har det gjorts mycket större utländska investeringar i branschen än vad rapporten säger. Det framgår inte heller att antalet kliniska studier gått upp. Om en sådan här rapport ska vara användbar behöver den ha färska siffror, åtminstone från föregående år.
Anders Lönnberg tycker ändå att rapporten säger något om Sveriges relativa ställning som mottagarland för Life Science-investeringar – och att den visar att läget är ljusare än hemmadebatten brukar antyda.
Sverige placerar sig bland de bästa länderna vad gäller innovationskraft, IT-säkerhet och miljöskydd. Dessutom citerar rapporten rankingar där vi ligger på global tio-i-topp i fråga om konkurrenskraft och ekonomisk frihet.
Ett skattesystem anpassat efter produktion
Sverige får dock ingen guldstjärna vad gäller talangutveckling, där Schweiz, Storbritannien, Holland och Tyskland får beröm. Enligt rapporten har dessa länder lyckats ovanligt väl med att skapa utbildningssystem som matchar industrins behov.
– Det är framför allt två områden där vi måste bättra oss. Utbildningsväsendet hänger inte med. Och så är vårt skattesystem mer anpassat efter produktion än efter utveckling och innovation. I och för sig är en del produktion på väg tillbaka igen, till skillnad från vad alla trodde för ett par år sedan, och då är Sverige populärt eftersom vårt skattesystem präglas av att vi är en gammal industrination. Men vad gäller innovation sänks vi av expertskatten, och vi är inte är bra på till exempel personaloptioner, säger Anders Lönnberg.
Enligt rapportens beräkningar av det totala antalet företag inom Life Science, hamnar Sverige omkring mitten eller i den övre hälften bland de jämförda länderna. Men vid en inventering av antalet produkter i klinisk fas III, större patientstudier, så sjunker vi till en bottenplats. Där har Sverige bara tre produkter, att jämföra med till exempel Finland som har fem och Danmark som har fjorton.
Olika verksamheter passar i olika länder
Rapportförfattarna konstaterar att företagsledningar behöver veta vilka länder som kan erbjuda en fördelaktig miljö, men att det inte nödvändigtvis är samma miljö för olika delar av verksamheten. Bolagen måste hitta platser som erbjuder "rätt blandning av drift- och skattefördelar". Det kan betyda exempelvis forskning i ett land, tillverkning i ett annat. Syftet med rapporten är att ge Life Science-företag underlag för sina beslut om hur de ska placera verksamheten.
Några faktorer som lyfts fram, förutom ländernas olika skattesystem, är hur "företagsvänliga" lagar och regler är i de olika länderna, och storleken på den inhemska branschen. Vad gäller företagsvänlig arbetsrätt så är det Schweiz, Danmark, Storbritannien och Irland som kniper toppositionerna. Där är det enkelt både att anställa och säga upp personal. Vid en jämförelse av branschstorlek har Tyskland och Storbritannien störst antal biotech- och läkemedelsföretag. Tyskland är etta även inom medicinteknik, men här är Israel tvåa och Sverige trea.
– Det ska bli intressant att se vad Brexit kan får för effekter för Sveriges position, om Storbritannien försvagas som mottagarland för investeringar, säger Anders Lönnberg.